Warning: Undefined variable $loggedin in /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/header.php on line 147
Warning: Undefined variable $loggedin in /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/header.php on line 158 Registreeru
This is inline content
Tere tulemast veebilehele teadur.ee!
Ainus eestikeelne põhi- ja keskkooli õpilastele mõeldud e-entsüklopeedia.
Teadur.ee on „TEA laste- ja noorteentsüklopeediast” välja kasvanud täiesti uus ja mahukas tänapäevane interaktiivne veebientsüklopeedia, mis pidevalt täieneb.
Veebientsüklopeedia teadur.ee aastane kasutuslitsents maksab 25 €.
Kasutuslitsentsi ostmiseks pead registreeruma teadur.ee kasutajaks.
Head avastamisrõõmu!
Warning: Undefined variable $loggedin in /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/main.php on line 54
Lihasöömise komme on pärit väga kaugetest aegadest. Selline toitumine on aidanud inimkonnal üldse ellu jääda. Nimelt leidub loomade ja samuti kalade lihas selliseid valkusid, mida keha vajab rakkude, niisiis ka lihaste ja elundite ehitusmaterjaliks. Valgud aitavad lapsel suureks kasvada. Väiksemad kogused lahjasid liha- ja kalatoite peaksid söögilaual olema vähemalt kaks korda nädalas. Väärtuslikke valke ei leidu mitte ainult lihas, vaid neid on ka loomadelt ja lindudeltsaadud piimas ja munades.
Täpselt nii, nagu auto vajab sõitmiseks bensiini, vajab inimene energiat, et üldse elus püsida. Selle energia saab ta söödavast toidust. Toitained, seega meie „kütus”, on segu süsivesikutest, valkudest, rasvadest, vitamiinidest ja mineraalainetest. Kui palju energiat keegi vajab, oleneb ta kasvust ja massist, nagu sellestki, kui palju ta ennast kehaliselt pingutama peab. Koguni magav keha vajab energiat, muidu ei saaks ta elus püsida. Toidu energiakoguseid on mõõdetud kalorites (cal); suurem ühik on kilokalor (kcal), kusjuures 1 kcal = 1000 cal. Viimasel ajal väljendatakse toiduainete energiasisaldust sageli ka džaulides (J); 1 kJ (kilodžaul) = 1000 J.
Mineraalvee mullikesed koosnevad süsihappegaasist. Mõne pudeli etiketil on kirjas: „Gaseeritud” või „Karboniseeritud”. Süsihappegaas ehk süsinikdioksiid on värvita, lõhnata ja maitseta gaas, mis vees hästi lahustub. Pudeli avamisel väljub süsihappegaas veest kihisedes ja tekitades mullikesi.
Esimese mikroskoobi ehitas usutavasti 1595. aastal prilliklaasilihvija Hans Janssen. See koosnes kolmest üksteise sisse nihutatavast torust kogupikkuses peaaegu 42 sentimeetrit ja andis 3- kuni 9-kordse suurenduse (see olenes toru pikkusest). Mööduma pidi veel palju aega, enne kui jõuti praegusaegsete, kuni 1500-kordse suurendusega optiliste ja siis juba veel võimsamate elektronmikroskoopideni. Viimased suudavad anda mitme miljoni kordset suurendust. Mikroskoop on teaduse jaoks tähtis leiutis; tänu sellele võis kasutusele võtta meetmeid haiguste vastu võitlemiseks. Tuntud teadlane Robert Koch sai 1905. aastal Nobeli preemia tuberkuloosi uurimise ja selle haiguse tekitaja avastamise eest.Seda tegi ta mikroskoobi abil.
Suus seguneb toit süljega ja nii moodustub eriline puder, mis neelamisel läheb söögitorusse. See on otsekui elastne voolik, mis järjekindlalt avardub ja kokku tõmbub. Just tänu sellisele liikumisele surutaksegi toit makku. Ka magu tõmbab ennast aeg-ajalt kokku, et siis jällegi suureneda. Niimoodi peeneneb toit veelgi. Maos tekib maonõret, mis lagundab toiduputru. See läheb soolestikku, kus imetakse välja kõik vajalikud toitained, need siirduvad veresse. Vereringe hoolitseb selle eest, et keha kõik rakud saaksid toitaineid. Jääksaadused, mida keha ei kasuta, eritatakse rooja ja kusena, osalt ka higina.
Nendes on C-vitamiini. See on aga inimese jaoks väga tähtis, sest suurendab organismi loomulikku vastupanu haigustele. Tsitrusviljade rühma kuuluvad näiteks greip, apelsin ja sidrun.
Esimese röntgenifoto tegi Wilhelm Conrad Röntgen 1895. aastal, kui pildistas oma abikaasa kätt. Röntgenikiirtega saab keha läbi valgustada. Keha koed lasevad röntgenikiiri läbi erinevalt, näiteks pääsevad need nahast läbi palju hõlpsamalt kui luudest. Nii ilmuvadki luud röntgenipildile, otsekui näeksime neid läbi naha. See lubab arstil kindlaks teha, kuidas on luu murdunud.
: Uncaught TypeError: round(): Argument #1 ($num) must be of type int|float, string given in /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/footer.php:13
Stack trace:
#0 /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/footer.php(13): round('0.00896200 1725...', 3)
#1 /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/index.php(172): include('/data01/virt180...')
#2 {main}
thrown in /data01/virt18098/domeenid/www.tea.ee/teadur/themes/sinine3/footer.php on line 13